Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na današnji dan pred 40 leti je Jure Franko pri 22. letih v Sarajevu prismučal našo prvo zimsko olimpijsko kolajno. Prisluhnimo, kako ga je na oder za zmagovalce pospremil radijski glas Francija Pavšerja starejšega, nato pa bomo slišali še pogovor s staršema, ki ju je po tekmi obiskala naša nekdanja sodelavka, Zdenka Tomulić:
411 epizod
Radio je zaradi svoje narave prvi, ki lahko objavi novico. Zato bo kot medij vedno aktualen. Aktualno je oddaja, v kateri se novinarji z gosti poglobijo v ozadja dogajanja in novic. Je čas, ko prvo informacijo dopolnimo z dodatnim vedenjem, mnenji, komentarji. Dogajanje v svetu, Sloveniji, Kopru ali v Bovcu, "aktualno" si ne postavlja meja.
Na današnji dan pred 40 leti je Jure Franko pri 22. letih v Sarajevu prismučal našo prvo zimsko olimpijsko kolajno. Prisluhnimo, kako ga je na oder za zmagovalce pospremil radijski glas Francija Pavšerja starejšega, nato pa bomo slišali še pogovor s staršema, ki ju je po tekmi obiskala naša nekdanja sodelavka, Zdenka Tomulić:
Vročina ustvarja neugodno okolje za življenje oljčne muhe. A to ne pomeni, da tega škodljivca v primorskih oljčnikih ni. To opažajo oljkarji, ki sami spremljajo pojav, v kmetijsko svetovalni službi, ki tedensko pregleduje vabe v oljčnikih od Goriških Brd do Seče, ter v Inštitutu za oljkarstvo ZRS, ki tudi opravlja monitoring.
Olimpijske igre v Parizu zaključujejo prvi teden bojev za medalje. Eno, najžlahtnejšo, je doslej osvojila tudi Slovenija, po zaslugi Andreje Leški, ki se prav tem trenutku vrača v Slovenijo in se bo kmalu lahko poveselila tudi med domačimi. V Parizu pa se kot rečeno nadaljujejo boji, danes tudi v kraljici športov, atletiki. Primož Čepar je poklical v francosko prestolnico kolega, športnega reporterja Vala 202, Igorja Tominca, veterana komentiranja z olimpijskih iger,saj so to že njegove enajste.
Partizanska bolnica Franja je spomenik državnega in evropskega pomena, ki pa mu vremenske ujme skozi celotno zgodovino obstoja ne prizanašajo. Nazadnje so bile v povodnji 13. julija lani nekatere od skupno 14 lesenih barak povsem uničene, preostale pa bolj ali manj poplavljene z vodo, muljem in naplavinami. Le pet dni zatem je vetrolom uničil dostopno pot in spomenik odrezal od preostalega sveta. Ministrstvo za kulturo je takoj obljubilo obnovo in dodatne zaščitne ukrepe. Sledile so še bolj uničujoče avgustovske poplave, ko je bilo treba reševati življenja in uničene domove. Prav je, da se tej sanaciji daje prednost, a tudi obnova kulturnih spomenikov bo morala priti na vrsto. Ker sporočilnost Franje o humanosti, človekoljubju in solidarnosti mora če kdaj, danes se posebej še naprej glasno odmevati.
Kdaj pomislite, kako živijo vzrejne živali v intenzivnih rejah? Petnajst odstotkov kokoši nesnic, denimo, pri nas celo življenje preživi na prostoru, ki ni večji od lista formata A4. Svinje v intenzivni prašičereji imajo mladičke trikrat letno, pri tem pa so v času osemenitve, poroda in dojenja več tednov dobesedno vkleščene v kletke. Ne morejo se obrniti, premikajo se lahko le naprej in nazaj. Razlog naj bi bil zaščita mladičkov. Trenutna zakonodaja vse to dopušča. Vendar alternative tem okrutnim načinom vzreje obstajajo, podpira jih tudi stroka. Društvo AETP je maja začelo kampanjo »Slovenija proti kletkam«. Zahtevajo zakonodajno prepoved reje v kletkah in postopen prehod na načine vzreje, kjer je dobrobit živali na prvem mestu. To po raziskavi Eurobarometra podpira tudi več kot 90 odstotkov državljanov, pa tudi vse več živinorejcev, ugotavljajo v društvu. Več o tem perečem vprašanju je Lei Širok za oddajo Aktualno povedal predsednik društva AETP Samo Curk.
Vročina, suša in požarna ogroženost te dni zaznamujejo večino Primorske. Oskrba z vodo v Slovenski Istri pa je stabilna, zatrjujejo v Rižanskem vodovodu. Dve tretjini vode zagotavljajo iz Rižane, ostalo iz Kraškega in Istrskega vodovoda. Več pa v pogovoru z direktorjem Rižanskega vodovoda, Martinom Pregljem.
Velik požar, ki je v četrtek izbruhnil na Krasu, so gasilci ponoči uspeli obkrožiti in je zdaj omejen. Ogenj sicer še ni pogašen, a je pod nadzorom. Na Kras so se vrnili gasilci ki so pred 2 letoma že gasili najobsežnejši požar v zgodovini Slovenije. V Škrbini dogajanje spremljata Vesna Potóčar Godnič in Mateja Grebenják.
Dan po obsežnem požaru v Portorožu si danes pogorišče ogledujejo kriminalisti in forenziki. Dostop do notranjosti kompleksa je sicer omejen zaradi nevarnosti. Tudi okolica objekta je ograjena, prehod v tem delu turističnega mesta pa omejen. Preverili smo, kako to vpliva na turistični utrip in kakšne načrte ima lastnik. Tjaša Škamperle.
Z julijem veljajo pri izvajanju avtobusnega javnega potniškega prometa nekatere novosti. Linije po Sloveniji so si razdelili štirje avtobusni prevozniki - koncesionarji. V Družbi za upravljanje javnega potniškega prometa, ki ima sedež v Postojni, pravijo, da bodo imeli zdaj več besede pri voznih redih. Tjaša Škamperle se je o tem pogovarjala z direktorjem družbe Miranom Sečkijem.
Na papirju da, v praksi ne. Tako bi lahko povzeli enakopravnost žensk tudi v družbah, kjer so si vendarle uspele izboriti, da jih zakon enako obravnava kot moške. Vendar so v vsakdanjem življenju, kljub temu, še globoko zakoreninena prepričanja o spolnih vlogah, kjer je moški dominanten, ženska pa podrejena. Prav iz teh odnosov moči izvira tudi nasilje nad ženskami, največkrat skrito za zidovi zasebnega življenja. Ob vsem je v zadnjih letih zaskrbljujoče, da je med mladimi zaznati vnovično povzdigovane tradicionalnih vrednot in vloge žensk v družbi. Kako premostiti ta prepričanja? Kako uveljaviti enakopravnost tudi žensk v praksi? O vsem tem se je Lea Širok pogovarjala s sociologinjo Jasno Podreka. Pred mikrofon jo je povabila ob okrogli mizi, ki so jo Obalne galerije Piran organizirale ob skupinski razstavi Vedno na voljo; feministične pozicije v vizualni umetnosti iz Slovenije. Razstava je še do 18. avgusta na ogled v Mestni galeriji Piran.
Trenutno se v medijih precej govori o saharskem pesku, ki v naše prihaja iznad severnega dela Afrike. Blaž Maljevac je poklical na Agencijo za okolje in prostor ter preveril, zakaj do takšnih pojavo sploh prihaja, kako nevarni so in ali je iz tega naslova potrebno sprejeti kakšne ukrepe.
Gasilska zveza Slovenije, Slovensko združenje za požarno varstvo ter Uprava za zaščito in reševanje so na podlagi izkušenj nemških gasilcev pripravili priporočila za gasilce glede intervencij v stavbah s sončnimi elektrarnami. Pred dnevi je zagorelo na osnovni šoli v Tržiču. Iz regijskega centra za obveščanje so takrat sporočili, da gašenje otežuje sončna elektrarna. Pogled na primorske strehe pove, da je sončnih panelov vedno več, tudi občine že postavljajo elektrarne na vse več javnih stavb, šol. O izkušnjah, tveganjih in pripravljenosti za takšne intervencije se je Tjaša Škamperle pogovarjala z Janom Brodarjem z Gasilske brigade Koper.
Do 17. junija je v javni obravnavi predlog novele zakona o gostinstvu, s katerim želi ministrstvo za gospodarstvo, turizem in šport drugače urediti pogoje za kratkoročno oddajanje stanovanj. Med ključnimi spremembami so omejitve oddajanja na 30 dni v koledarskem letu, urejanje na lokalnem nivoju in spremembe registriranja dejavnosti. V Kopru se je oblikovala skupina sobodajalcev, ki spremembam nasprotuje. Tjaša Škamperle je bila na njihovem srečanju. Za stališče je vprašala tudi župana, ki ga na srečanju ni bilo.
Oče je bil železničar, potem tudi oba brata. In tudi sam je tesno povezan s tem svetom. Z električnimi vlaki se je srečal leta 1966 v Divači, ko je prvič opravljal prakso elektrotehnika v Kurilnici Divača. Tedaj so začeli graditi koprsko progo. Potem se je skoraj dve desetletji ukvarjal z lokomotivami in vlaki. V svoji 40-letni karieri je večinoma opravljal vodstvene funkcije in tesno sodeloval z vsemi 15 direktorji železnic.
V Divači so ponosni na svoj pihalni orkester. V rekordne času je je iz 3. težavnostne kategorije na tekmovanju slovenskih godb napredoval v najvišjo, 1. kategorijo.Pihalni orkester Divača bo v letu 2025 praznoval 70. obletnico delovanja. Pod taktirko dirigenta Mitje Tavčarja je zaigral tudi poslušalcem Radia Koper.
Praznični program Radia Koper ob 75. rojstnem dnevu poteka iz Divače. Kateri so najlepši kotički prve dame občine, županje Alenke Štrucl Dovgan?
Ervin Hladnik - Milharčič je za slovenske časopise pisal v zadnjih desetletjih iz od domala vsepovsod: nekdanje Jugoslavije, Severne Irske, Nemčije, Italije, Avstralije, Afrike, Bližnjega vzhoda in Združenih držav Amerike. Preden se je zaposlil pri Dnevniku, je pisal za Radio Študent, Mladino, Das Magazin, Delo in Al Ahram. Piše predvsem o etničnih, političnih in drugih manjšinah. Povabili smo ga v naš dvojezični eter.
Na današnji dan pred dvajsetimi leti je Slovenija poleg devetih drugih držav vstopila v Evropsko unijo, za kar smo se s skoraj 90 odstotno večino odločili na posvetovalnem referendumu leto prej. Ena največjih prireditev je bila v Novi Gorici, na kateri je bil tudi zamejski gospodarstvenik Boris Peric, ki dela in živi v Gorici. Nataši Uršič je povedal, da je Slovenija v tem obdobju izredno napredovala, kar se kaže tudi v višjem povprečju bruto družbenega proizvoda in standarda, kot ga imajo trenutno v Italiji. Po njegovem mnenju se bosta obe Gorici po koncu evropske prestolnic kulture povsem integrirali, kvaliteta življenja ter ponudbe pa je v obeh mestih že zdaj nadstandardna.
Več kot deset let so stare obljube in napovedi o skorajšnjem odprtju karting steze v Kopru. Zdaj pa gre očitno zares. Stezo in površine med avtobusno postajo in hitro cesto je od podjetja Grafist najelo podjetje Prokarting. Njegov prvi mož Vladimir Stankovič, poznan v avto-moto športu doma in v tujini, bo pri upravljanju in trženju sodeloval z Vladom Krivcem, poznavalcem avto-moto scene.
Luka Koper je med prednostne naloge uvrstila tudi digitalizacijo in zeleni prehod. V sklopu dveletnega projekta je s partnerji iskala rešitve za digitalno preobrazbo. Pri nekaterih rešitvah so uporabili tudi umetno inteligenco. Velik izziv je tudi kibernetska varnost.
Minuli konec tedna je ob morju minil v znamenju jubilejnega 10. istrskega maratona. Več tisoč tekačev, spremljevalcev in ljubiteljev športa je letošno edicijo označilo kot najtoplejšo doslej. Tri razgibane in atraktivne trase, ki so potekale po vseh štirih istrskih občinah pa so dokaz, da je slovenska Istra z njeno pokrajino izjemno privlačna za vse ljubitelje teka.
Neveljaven email naslov